Komisija za zaštitu konkurencije i Republički sekretarijat za javne politike zajednički su izradili Kontrolnu listu za ocenu uticaja propisa na konkurenciju.
Kontrolna lista za ocenu postojanja uticaja propisa na konkurenciju je pomoćno sredstvo/alat koji nadležnim organima, odnosno predlagačima propisa olakšava da pravilno ocene postojanja uticaja propisa na konkurenciju tj. da li određeni predlog/nacrt propisa može dovesti do narušavanja konkurencije na tržištu.
Ukoliko se na osnovu ove liste utvrdi da može postojati takav uticaj, predlog/nacrt propisa je potrebno dostaviti Komisiji za zaštitu konkurencije radi pribavljanja mišljenja.
Komisija za zaštitu konkurencije je, u skladu sa Zakonom o zaštiti konkurencije, jedina nadležna za davanje mišljenja nadležnim organima na predloge propisa, kao i na važeće propise koji imaju uticaj na konkurenciju na tržištu.
Kontrolna lista je dostupna na internet stranici Komisije za zaštitu konkurencije (Uputstva) i čini sastavni deo Priručnika za analizu efekata javnih politika i propisa koji je dostupan na internet strani Republičkog sekretarijata za javne politike.
Komisija za zaštitu konkurencije u saradnji sa Privrednom komorom Srbije (PKS) predstavila je učesnicima na tržištu nove Smernice za izradu programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije.
Predstavljanje je bilo namenjeno svim učesnicima na tržištu radi upoznavanja sa pravilima u oblasti zaštite konkurencije i smernicama za izradu Programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije koje je Komisija objavila u decembru prošle godine.
Na predstavljanju u Beogradu je učestvovalo više od 70 predstavnika učesnika na tržištu i stručne javnosti. Ovo je prva u nizu radionica koju će Komisija u saradnji sa PKS – om organizovati na ovu temu jer je važno dalje unapređivati znanja učesnika na tržištu, posebno malih i srednjih preduzeća na temu politike zaštite konkurencije
Dosadašnja praksa Komisije za zaštitu konkurencije pokazuje da do povreda konkurencije često dolazi zbog neznanja ili nedovoljne upućenosti učesnika na tržištu. Na osnovu ovoga, prepoznata je potreba da se kod učesnika na tržištu podigne nivo svesti o potrebi i načinima da se poslovanje uskladi sa propisima u oblasti zaštite konkurencije.
U nameri da učesnicima na tržištu pomogne u procesu donošenja programa usaglašavanja poslovanja sa pravilima o zaštiti konkurencije (eng. compliance program), Komisija ovim radionicama i smernicama u kratkim crtama daje opis i pojašnjenja pojedinih „koraka“ u donošenju takvih programa kao i pravila zaštite konkurencije.
Predstavnici Komisije za zaštitu konkurencije, učestvovali su na savetovanju koje je organizovalo Udruženje banaka Srbije, gde su održali predavanje na temu „Usklađivanje poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije“.
Teme predavanja su bile pravni okvir, cilj pravila o zaštiti konkurencije, institucionalni okvir i nadležnosti Komisije za zaštitu konkurencije, a zatim i konkretni rizici u vezi sa zaštitom konkurencije koje je potrebno uočiti i izbeći prilikom usklađivanja poslovanja, potrebom usklađivanja poslovanja i smernicama za izradu programa usklađenosti poslovanja sa propisima o zaštiti konkurencije koje je Komisija donela krajem 2021. godine.
Savetovanje „Komplajans funkcija u bankama“ je organizovano kao 17. godišnje savetovanje u Vrnjačkoj Banji i na njemu su učestvovali predstavnici poslovnih banaka, Uprave za sprečavanje pranja novca, Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Udruženja za usklađenost poslovanja i drugi.
Komisija za zaštitu konkurencije Republike Srbije donela je novo Uputstvo za otkrivanje nameštenih ponuda u postupku javne nabavke imajući u vidu nova zakonska rešenja (Zakon o javnim nabavkama, izmene u Krivičnom zakoniku) koja su doneta nakon donošenja Uputstva iz 2011.godine.
Komisija za zaštitu konkurencije je uočila potrebu da se kod učesnika na tržištu još naglasi i podigne nivo svesti o potrebi i načinima da se poslovanje uskladi sa aktuelnim propisima i propisima u oblasti zaštite konkurencije.
Cilj donošenja Uputstva da spreči i osujeti sprovođenje „nameštenih ili lažiranih ponuda“ (engl. bid rigging), kao najtežih oblika kartela. Posledica ovakvih dogovora između konkurenata – ponuđača u vezi sa ponuđenom cenom je eliminisanje konkurencije među njima, zbog čega bi naručilac platio više za predmet nabavke nego što bi platio u uslovima konkurencije.
Pri izradi korišćene su OECD Smernice za borbu protiv nameštanja ponuda u javnim nabavkama te Notice Evropske komisije u skladu sa potrebama saradnje Komisije i Kancelarije za javne nabavke.
Predstavnici Komisije za zaštitu konkurencije Republike Srbije učestvovali su na 21. ICN godišnjoj konferenciji i 21. međunarodnoj konferenciji o konkurenciji u Berlinu, čiji je domaćin bilo nemačko telo za zaštitu konkurencije Bundeskartelamt (Bundeskartellamt).
Nemačka komisija za zaštitu konkurencije je spojila dva najpoznatija međunarodna događaja koja se bave politikom zaštite konkurencije i primenom prava o zaštiti konkurencije, i to Međunarodnu konferenciju o konkurenciji (IKK) i Godišnju konferenciju Međunarodne mreže za zaštitu konkurencije (ICN). Međunarodna konferencija o konkurenciji je pokrenuta 1982. godine u Berlinu od strane nemačke komisije za zaštitu konkurencije, i od tada se održava svake druge godine. Ove godine Bundeskartelamt je takođe organizvao i godišnju konferenciju ICN, Međunarodne mreže za zaštitu konkurencije koja je osnovana 2001. godine, koja danas ima 140 agencija članica iz 130 jurisdikcija.
Glavne teme bile su pitanja odnosa prava i politike zaštite konkurencije sa drugim oblastima, pre svega sa zaštitom potrošača i pristupom i korišćenjem poverljivih podataka, regulatorne i druge mere neophodne za uspostavljanje i jačanje konkurencije na tržištima digitalnih plarformi, kao i druga aktuelna pitanja iz oblasti antitrasta, ocene koncentracija, zastupanja zaštite konkurencije i sl.
Konferencijama je prisustvovalo oko 450 učesnika iz preko 80 zemalja, najviših predstavnika tela za zaštitu konkurencije, sudija, profesora univerziteta, anti-trust advokata/pravnika, predstavnika nemačkih ministarstava i drugih organa vlasti, međunarodnih kompanija itd.